Pravděpodobně jste tyto fotogenické bambusové chýše viděli na sociálních sítích. Vily, které se objevily v hudebních klipech nebo například na vyhledávaném webu o architektuře ArchDaily, patří českému páru.
Projekt Hideout Bali založili Alena a Jarmil Lhotákovi, kteří sem před lety vyrazili na dovolenou, ale prostředí je okouzlilo natolik, že na ostrově našli druhý domov. Dokonce se naučili indonésky.
Svůj první dům postavili v roce 2015, nyní zde stojí celkem sedm bambusových vil, ale v plánu je dalších jedenáct, a to včetně restaurace a prostoru na jógu. Proč si vybrali jako stavební materiál právě bambus? Nejen proto, že je na Bali běžně dostupný.
Lhotákovi obdivovali jeho udržitelnost a překvapovalo je, jak málo se dosud ve stavebnictví užíval. Znalost, jak s ním pracovat, čerpali od místních, kteří mají mnohaleté zkušenosti.
Foto Hideout Bali
Za projektem stojí rodina Lhotákových, která si život na indonéském ostrově zamilovala. | Foto Hideout Bali
„Ke stavbě našich domů používáme další ekologické materiály. Jako například ratan, sklo, recyklované dřevo rozebrané ze zrušených mol nebo železniční pražce. Životnost samotného bambusu při dobrém ošetření může být desítky let,“ upozorňuje Jarmil Lhoták.
Není náhodou, že se vily nacházejí na východní části ostrova, v údolí Sidemen. Právě zde se vyskytují rozsáhlé bambusové lesy a domorodci se tu věnují zpracování a úpravě bambusu, nejčastěji pro účely výroby tradičních košů.
Turisté sem rádi jezdí, protože místo působí díky farmářům autenticky, z letiště cesta zabere přibližně dvě hodiny, k moři to pak je třicet minut.
Jak Lhotákovi svůj projekt ale financovali? První bambusová vila vyšla na přibližně 200 tisíc korun a manželé ji realizovali z vlastních úspor. Stavba na břehu řeky se stala relativně rychle předmětem zájmu turistů po celém světě a populárním objektem na sociálních sítích.
Shodou náhod byl první Hideout postaven v období, kdy se začal rozvíjet influencerský a cestovatelský marketing. Fotografové a cestovatelé do Hideout Bali přijížděli a výměnou za strávenou noc dělali majitelům reklamu po celém světě.
Díky tomu se Hideout stal také ambasadorem Airbnb, které k nim posílalo fotografy na školení, jak se fotí atypické ubytování a také na jejich domech postavilo komunikační strategii pro Indonésii například v Číně, která je jedním z hlavních turistických trhů pro Bali.
Momentálně manželé spolu s australským společníkem Brandonem Van Murray Slykem a indonéským investorem stavějí dalších jedenáct domů, které budou mít také vlastní restauraci a jóga prostor.
Projekt se bude nadále rozrůstat do třech malých vesnic, které stojí na myšlence a hodnotách balijského náboženství tri hita karana. Vyjadřují respekt k bohům, k zemi a k duši.
Foto Hideout Bali
Foto Hideout Bali
Foto Hideout Bali
Za noc v Hideout Bali zaplatíte kolem pěti tisíc korun, v závislosti na tom, jakou vilu zvolíte. Průměrná délka pobytu jsou dvě noci a hosté nejčastěji přijíždějí z Austrálie, Indie, Číny, západní Evropy, ale také z USA.
Majitelé nabízejí spoustu aktivit včetně masáží, workshop balijské batiky, soukromé lekce jógy a návštěvy šamana, hosté si ale často užívají jen relax ve vilách a jejich nejbližším okolí.
Přestože se turistický trh od pandemie proměnil, začal jezdit nový typ klienta a konkurence se zvýšila, je Hideout nadále mezi nejvyhledávanějšími ubytováními na Bali. Dokonce tomu tak bylo i v době pandemie, kdy pomohlo rychlé přeorientování na indonéské cestovatele.
Jaká úskalí představuje podnikání v Indonésii? Podle manželů Lhotákových hlavně ta přírodní.
„Když jsme stavěli třetí dům, přišel výbuch sopky Agung. Zamávalo to nejen s turismem, ale celkově s ekonomikou. Občas nás postihne zemětřesení. Zažili jsme nejen pandemii, ale také záplavy,“ vypočítávají.
Bojují také se spoustou odpadků, protože zpracování odpadu není na Bali optimálně vyřešené, i když se situace zlepšuje.
Tomu pomáhá Punch Community, která sdružuje firmy podnikající na Bali a jíž je Hideout součástí společně s populárním barem Potato Head Beach Club i hotely Four Seasons. Za cíl mají zlepšit udržitelnost a ekologii. Společně pak firmy ve svém okolí uklízejí pláže, řeky a sdílejí mezi sebou úspěšné příklady z praxe.
Lhotákovi si však zejména užívají zpomalení, které jim ostrovní život přinesl. „A teplé počasí, přírodu, balijskou kulturu a lidi, mezi kterými jsme našli druhou rodinu.“